ועדת חוץ וביטחון צפויה לאשר: מעטה הסודיות של קצא"א יורחב לקצא"א ב'
העונש למפר הצו הוא עד 15 שנות מאסר; האיסור יחול בין היתר על כל הפעילות העסקית של קצא"א ב', למרות רגישותה הפחותה שאינה בשותפות עם איראן כפי שהיה במקרה של קצא"א
- מזכיר קצא"א דוד שרן הוצא לחופשה של שבועיים
- העליון: "הרשויות הציבוריות נעדרות מייצוגיות"
- לראשונה: מנכ"ל קצא"א ימונה בוועדת איתור ולא ע"י האוצר
קצא"א הוקמה ב-1968 ע"י ישראל ואיראן, כשתעלת סואץ הייתה חסומה, ובבעלות משותפת שלהן. קצא"א הוחרגה במידה רבה מהחוק הישראלי וסודיות חמורה הוטלה על העיסוק בה. בשנים האחרונות חלק גדול מהפעילות של קצא"א עוסק בסחר בתזקיקים. השנה הסתיים הזיכיון שלה מה שדרש העברת חוק חדש.
![](https://pic1.calcalist.co.il/PicServer2/20122005/117511/YE0722044.jpg_l.jpg)
במרץ השנה אישרה הכנסת הצעת חוק לפיה הממשלה תקים חברה פרטית שתקבל את הבעלות על נכסי קצא"א. החברה החדשה שהוקמה היא חבקת קו צינור אירופה אסיה בע"מ. המטרה של הקמת החברה השנייה היא הפסקת השותפות עם איראן בנכסים. עם זאת, מספר הליכים משפטיים בינלאומיים מתקיימים מול הממשלה האיראנית בנושא הבעלות על קצא"א ונכסיה.
בניגוד לקצא"א, חלק מהחוקים הישראליים כן הוחלו על קצא"א ב', ולמשל היא תתחיל לשלם מסים ויחול עליה חוק מבקר המדינה. אבל מתברר שהסודיות הגורפת נמשכת. חוק העונשין מסמיך את הממשלה באישור ועדת החוץ והביטחון לקבוע על עניינים מסוימים שהם סודיים. מאז הקמת קצא"א מוטל עליה צו סודיות חמור, לרבות פרסום בעלי מניות, עסקאות בתחום הנפט, שוויין ואופן ניהולן. הוא מחריג נושאים מעטים: איכות סביבה, תכנון ובנייה ורישוי עסקים. תוקף הצו עומד לפוג בסוף 2017.
הממשלה כבר החליטה להאריך את תוקפו עד סוף 2022 ולהרחיב אותו גם לקצא"א ב'. זאת, למרות הרגישות הפחותה של חברה זו שאינה בשותפות עם האיראנים.
בעקבות החלטת הממשלה, שר האוצר משה כחלון פנה לוועדת החוץ והביטחון של הכנסת לאשר את מעטה הסודיות. הוא מסביר ש"חברה זו צפויה לבצע פעילות של הולכה ואחסון של נפט לרבות פריקה, טעינה וניפוק של נפט וכל פעילות אחרת הדרושה לכך". עם זאת פרסום מידע על בעלי המניות ואופן הניהול של קצא"א ב' הוחרגו מהצו ויתאפשרו.